1   De la Maria Pop, 66 ani, Groşii Ţibleşului, 2014;
2   De la Maria Pop, 66 ani, Groşii Ţibleşului, 2014;

162

De Lăsare să spălau vasele cu  cenuşă, le leşiei. Şi le
limpeză şi le puné cu gura în jos pă masă. Şi să făcé demult joc. Şi să făcé plăcintă atunci.

Lăsarea de sec, Postul Paştelui şi Sărbătoarea Învierii

Măicuţă, când m-ai făcut,
Mai bine m-ai fi pierdut Pe-o vale cu pietricele, Apă rece să mă spele. Pietrele să mă molească, Străini să nu-mi poruncească,
Că străinu-i tăt străin

68.

Mă puné mama să  fac 40 de mătănii. Şi puném grăunţe
şi făceam mătania şi iară puném grăunţe. Câte o metanie pentru fiecare sfânt. Mai  fac părăstase în zâua ceie, pomene. Şi să fac pomene în tătă duminica din timpul postului. Şi  strâng oamenii bani şi să făcea mâncare de post la Cămin şi méré tătă lumea care o fost  la biserică, la masă. Mai demult să da un colac făcut în cuptiori2.

De la Filip Maria, 60 ani

40 de mucenici

Rău-i, Doamne, şi nu-i
bine
La om când n-are pe nimè
S-ar sfătui, n-are cui, S-ar sfătui codrului Da el are frunza lui.
S-ar sfătui drumului
Da şi el îi supărat
De multe cărări călcat
Şi pă dungă şi pă lat.

67.

Ducem în 10  februarie fărină la beserică şi o sfinţăşte
popa şi dăm la animale tăt anu’. Dacă i să  ia laptele la vacă sau dacă să  strâcă şi câte şi mai câte şi dacă ai fărină, mai tomeşti.
Se pune o potcoavă sub prag sau în foc în fiteu şi zâce că nu-ţi poate lua laptele; sau  bagi  la uşa grajdului o potcoavă şi nu-ţi mai  poate lua nime laptele cu  vrăji.
Mai pun usturoi la uşa grajdului şi la fereastră. Că zâce că nu-i place la diavol şi să  departă.
De Alexia şi Blagoveştenie ieşim şi afumăm cu  tămâie şi cu  jar. Puném o cârpă pă jar şi afumam şi ne afumam şi pă noi ca să  nu ne muşte gândacii (şerpii). Şi ieu şi  un ţângătău şi scutură să fugă gândacii. În dimineaţă bună ne afumăm şi pă noi, nu ieşâm din casă neafumate. Şi mérém şi aprindém o căpiţă. Şi afumam pângă  pomi prin grădină1.

Sfântul Haralambie

De la Bota Maria, 44 ani

Obiceiuri de primăvară din Ţara Lăpuşului

Colecţia CORINA ISABELLA CSISZÁR
ŞI MARIA MIRELA PODUŢ

Tăt p-aiasta-i fost voios
Să nu-mi vezi umbra pe jos,
Nici bertiţa-n cuiu nost. Rămâi, mamă, sănătoasă Tăt p-aiasta-i fost voioasă Să nu-mi vezi umbra prin casă,
Nici bertiţa-n cui la masă.

memoria ethnologica nr. 50 - 51 *ianuarie - iunie 2014 ( An XIV )

La Paşti în Groşii Ţibleşului; foto: colecţia Xenia Pop

3   De la Maria Pop, 66 ani, Groşii Ţibleşului, 2014;
4   De la Otilia Cosma, 64 ani, Suciu de Sus, 2014;

163

De la Filip Tănase, 65 ani

duminecă; duminecă mérém cu un pahar la beserică, ducém
grăunţe. Şi puném în tătă sâmbăta lumânări  când să  făcé slujba Moşilor. Şi să  face până la Dumineca Floriilor. În Dumineca Floriilor păharele aieste să ieu tăté şi să pun aşé 2 şire la beserică, să  puneau   proasoape şi să  făceau  Florii. Să punea prosopul şi păharul în mijlocu’ prosopului şi făcea preotul  slujbă. Şi mai iei  nişte bomboane şi dai  la oamini şi la copt’ii pă drum când ieşi de la beserică. În Dumineca Floriilor duc mâţă (salcie) sfinţite de popa la beserică. Şi îşi ducé fiecare câte o creangă acasă. Şi dau la animale, că  zâce că-i  bun, le curăţă de orice. Li să

Mi-o făcut mama gura
Să mai trag câte una
C-o ştiut mămuca bine Că io n-oi avè pă nime, Horile mi-or prinde bine. Bărbatu m-o tăt bătut,
De lucrat, am lucrat greu, Cu bărbatu-am trăit rău.

şi Moşii de Florii care începéu de

În post să   făcéu

70.

De la Filip Maria, 70 ani

Eu de-aici mă duc cu dor
Cum meré luna prin nor; Eu de-aici mă duc cu jele Cum meré luna prin stele. Aşa-i mama cu fetele
Ca ceru cu stelele.
Haba-i plin ceru cu stele, Dimineaţa-i fără ele. Binele meu din fetie, Nimenea nu-l poate scrie.

69.

De la Bota Maria, 44 ani

De i-ai face apa vin,
Tot nu-i faci voia deplin; De i-ai face apa bere,
La străin nu-i faci pă
plăcere.

Făceau  mâncare  de  post,  să  făcé  tocană  şi  să  puné
pă masă, să tăié cu  aţa şi api bucăţile să  punéu pă şpori şi să făcéu  pogăci. Şi pogacea ceié o ungea cu   ai   ptisat sau   cu oloi de sâmburi. Şi mânca şi atâta era de sătul, numa apă bé. Şi făcéu coci, tăt din tocană, lăţea dăraba de tocană şi o cocé pă şpori. Să mânâncă numa’ mazăre, pitoance, poame, mere uscate, mai făcé găluşte3.
Femeile îşi spălau tăte vasăle cu  leşie, cine posté, făcé aşé şi le fierbé acolo şi până la Paşti nu să mai mânca de dulce. Api să făcé joc, să ducéu la joc tinerii şi petreceau până cătă
1  noaptea.  Şi  nu  ducéu  de  mâncare.  De  Lăsare  să  făcéu mâncăruri, sarmale, pancove, făcéu cozonac, prăjituri, tăt felul de mâncări, care ce avé.4

memoria ethnologica nr. 50 - 51 *ianuarie - iunie 2014 ( An XIV )

În Ziua de Paşti la Groşii Ţibleşului; foto: colecţia Xenia Pop

5   De la Xenia Pop, 62 ani, Groşii Ţibleşului, 2014;
6   De la Otilia Cosma, 64 ani, Suciu de Sus, 2014

164

De la Filip Maria, 40 ani

copii  mai  năcăjiţi  care  vinéu  după  ouă.  În  Vinerea  Mare
să vopsău ouă, în Sâmbăta de Paşti să  tăié miel şi să  frigé. Api să făcé prescura, este la noi o familie care face păntru tătă lumea. Să adună şi fac păntru tot satu’. Sau  care vré îşi  face prescura şi vinul acasă. Şi să mânâncă tri zâle, în zâlele de Paşti. Şi să face păscuţa la cuptor cu  brânză  sărată sau dulce. Şi fac sarmale, fierb   şuncă, fac prăjituri. Şi  mielu’ să făcé aşa ca tocăniţa, să   frigé acolo. Nu să   făceu atâtea  reţete. Mai făcéu ciorbă de miel. Să acrea cu  un pic de oţet, leurda nici  nu să  făcea în zona noastră, nu făcé nimé cu  ié, nici  cu  măcriş nu făcé. Leuştean puneam6.
Să spală hainele, spoiesc, sâmbătă taie mielu’, să  face păscuţă cu  brânză de vacă dulce şi să puné semnul sfintei cruci

copt’iii în t’iez după ouă. Erau

În Joia Mare umblau

Bine-i fétii până-i fată
De-ar mânca-n trei zile-o dată
C-apoi dacă se mărită Multu-i cu inima friptă. Şedeţi, fete, şi horiţi Până sunteţi la părinţi Că binele din fetie
Nu li-ţi avè-n nevestie. Măritatu nu-i ticneală
Că bărbatu-i zdici de pară, Că bărbatu nu ţi-i frate
Să gândeşti că nu te-a bate Şi nici soacra nu ţi-i mamă Să gândeşti că nu-l îndeamnă.

72.

De la Filip Tănase, 65 ani

Zi, ceteraş, horea mé
Pă struna cé subţiré Până-s fată şi-mi ticné! Hori-ţi, fată, horile Până ce-ţi porţi florile Că dacă ti-i mărita,
A hori nu-i cuteza
În casă de soacră-ta, În tindă de socru-tău Şi-afară-i bărbatu rău.

71.

mâncarea asta

de sute de ani de către bătrâni. Şi acolo mérém cu
în Joia Mare.5

dau  cu  făină. Şi în joia de Paşti  iar să fac Moşi, zâceam că
mérém la Moşi. Să făcea mâncare de post şi să  da la copt’ii, la oamenii săraci; aveam pt’ietrii, lespezi din pt’iatră aduse cu boii,

Cântece de înstrăinare
şi însingurare a fetelor:

memoria ethnologica nr. 50 - 51 *ianuarie - iunie 2014 ( An XIV )

De Sf. Gheorghe la Groşii Ţibleşului; foto: colecţia Xenia Pop

165

7   De la Xenia Pop, 62 ani, Groşii Ţibleşului, 2014;
8   De la Xenia Pop, 62 ani, Groşii Ţibleşului, 2014;

De la Filip Tănase, 65 ani

Străin ca şi mine nu-i
Numa puiu cucului La tulpina fagului Când îl lasă mama lui Fără aripi, fără pene, Nici să zboare n-are vreme.

74.

De la Lazăr Ileana, 55 ani

animalele pă lângă

treacă

să

răchită8.

puneam o glie de pământ cu  iarbă şi o răchită împlântată în
stâlpu’ de la poartă. Şi să dau călcuţă (păpădie) la vaci. Şi îi bine

apă. Şi tot atunci sara

Feciorii udă  fetele cu  găleţile cu

Sfântul Gheorghe

Frunză verde de secară,
Dusu-m-o doru-ntr-o sară
La cetina bradului
În vârfu Ţibleşului
Şi-atâta m-o-ndepărtat Până ce m-o scos din sat. M-o dus pe mână străină Să duc dor de la inimă. Cucule, eu te-aş ruga
Du-te până la mama
Şi-i spune că-s supărată Şi de nimeni mângâiată; Şi-i spune că-s necăjită Şi de nimeni molcomită.
M-aş duce să-i spui năcazu
Că mi-i tare ars obrazu; M-aş duce să mă ţâie, Numai ca să mă mângâie. N-oi mèrè să mă jelesc, Numa să mă sfătuiesc.

73.

pă ié. Demult era numa’ miel fript în tigaie, feştesc ouă şi dau la
copt’ii în pt’iez. În pt’iez să-ţi intre cocon întâie, dacă-ţi intră fată, îi sărăcie la casă  tăt anu’.
Demult, ne făcém cămeşi şi poale noi. Şi le făcém pă ascuns să  nu vadă celelalte şi eram măreţe când ieşam. Ţesăm zadii, cămeşi, poale.
Ne spovedeam, începea de la jumătatea  postului, că-i mare satul şi să apuce pă tăţi. Mai aducé şi ajutoare. Nu-i slobod să iei  pască în gură dacă nu te-ai  spovedit, îi păcat.
La Înviere méréu la 6 dimineaţa şi să făcea mai demult slujba. Să înşira nişte bănci şi să punéu nişte ciubere şi îşi lua fiecare de acolo pască. Şi zâce fiecare: Hristos a înviat! În noaptea de Înviere mérém cu   lumânări la morminte.  Şi să duc ouă la morminte şi merge popa şi face slujbă. Dimineaţa mărg copt’iii în pt’iez şi pă urmă umblă părinţî la copt’ii şi copt’iii la părinţ, vecini. Şi  a doua zî de Paşti să  făcé joc7.

memoria ethnologica nr. 50 - 51 *ianuarie - iunie 2014 ( An XIV )